![Tekst på nettet Tekst på nettet](https://hedalen.no/wp-content/uploads/2021/07/2021-07-11-internett-scaled.jpg)
Lesbarhetsindeks: 93
12. august publiserte kommunen artikkelen Informasjon om lokale gebyrforskrifter – Valdres brann- og redning IKS.
Her er det første avsnittet i teksten:
«Gebyr for behandling av søknader om tillatelse til handel med fyrverkeri og gjennomføring av tilsyn er fastsatt med hjemmel i Forskrift om håndtering av eksplosjonsfarlig stoff § 9-2, andre ledd, samt i lokal Forskrift om gebyr for behandling av søknader om tillatelse til handel med fyrverkeri og gjennomføring av tilsyn, Sør-Aurdal, Etnedal, Vestre Slidre, Øystre Slidre og Vang kommuner, Innlandet.»
Hedalen.no har ved hjelp av Liks på Skriflig.no testet lesbarhetsindeksen i dette avsnittet. Her er konklusjonen:
Det er 409 tegn i ordene som står mellom to punktum. Avsnittet består av 60 ord. Liksen er 93, og teksten blir bedømt som veldig tunglest byråkratspråk.
Hva er LIKS?
Slik forklarer Skriflig.no begrepet LIKS:
«LIKS – lesbarhetsindeks – gir kun en indikasjon om hvor lett eller vanskelig en tekst er å lese, ikke noe fasitsvar. Tekstens LIKS er beregnet ved å legge sammen andel av ordene i teksten som har mer enn seks tegn og gjennomsnittlig antall ord pr. setning.
Skala
- < 30: Veldig lettlest, som barnebøker
- 30–40: Lettlest, som skjønnlitteratur eller ukeblader
- 40–50: Middels vanskelig, som vanlig avistekst
- 50–60: Vanskelig, vanlig verdi for offisielle tekster
- > 60: Veldig tunglest byråkratspråk»
Varaordføreren kommenterer
Vi har spurt varaordfører Ståle Borgersen om hvordan han vurderer språket i artikkelen. Dette skriver han i e-post til Hedalen.no:
![Ståle Borgersen](https://hedalen.no/wp-content/uploads/2023/03/Stale-Borgersen-984x1024.jpg)
«Min refleksjon er at dette må man kunne gjøre bedre. Dette skal være informasjon til kommunens innbyggere om nye priser på enkelte tjenester. Man skal være over gjennomsnittlig interessert i paragrafer for å få lyst til å dykke ned i teksten som presenteres. Det er ikke galt å vise til hjemmel og link til bestemmelsen, men man må kunne koste på seg en leservennlig tekst som formidler hovedbudskapet.»
Klart språk
Med språklova har offentlige organ fått plikt til å bruke klart og korrekt språk:
§ 9 Klart språk Offentlege organ skal kommunisere på eit språk som er klart, korrekt og tilpassa målgruppa.